BERECZtronics
TIR2 RENDSZER DEMO
Bemutató előadás a rendszerről

1.	KÖSZÖNTŐ

Szeretettel köszöntök mindenkit, ki elfogadta meghívásunkat, s megtisztelt bennünket érdeklődésével. Nagyon örülök, hogy ennyien összejöttünk, ilyen nagy az érdeklődés, s remélem nemcsak a Linux, hanem cégeknek szánt TIR2 termelésirányító rendszerem iránt is. 
Régi álmom vált ezzel valóra, hogy végre bemutathatom első nagyobb, bár szerény fejlesztésü rendszerem, valamint a Linuxot, így egyben.
Kezdjük talán a programommal, legyünk túl az unalmas részeken.
Ezen rendszer alapjait még 2002-ben kezdtem el lefektetni az un. Fapados verzióval, mely alapot szolgáltatta. Valójában a TIR2 is csak egy alapja jövőbeli elképzeléseinknek, melyek teljes egészében ügyfeleink elvárásainak, kéréseinek felelnek majd meg.

2. A TIR2 RENDSZER

2.1 Mi a csoda ez a rendszer ?

A TIR2 rendszer segítségével irányítani és ellenõrizni tudja vállalkozása termelési folyamatait, s információt kaphat vállalkozása és dolgozói eredményességérõl. A rendszer többfelhasználós, kliens/szerver architektúrán alapszik, ami egy adatbázisszerverre és vastag, illetve vékony kliens programokra épül. 
A rendszert a jobb átláthatóság és könyebb használhatóság érdekében több modulra bontottam. Minden modul egy külön alkalmazás. Ezek az alkalmazások ugyanazon az adatbázison dolgoznak, de függetlenek egymástól, egymás nélkül is lehet, mégis egymást kiegészítve célszerű használni õket. 
A TIR2 rendszert a hatékonyabb és gazdaságosabb üzemeltetés érdekében Linux operációs rendszerre lett fejlesztve - figyelembe véve jövőbeli terveimet - (erről majd később), mely azonban az esetleges igényeknek megfelelően implementálható Windows operációs rendszerre is. 
A rendszer fejlesztése folyamatos, annak tudása, funkcionálitása napról napra bővül.

2.2 Milyen hardver, illetve operációs rendszer igényei vannak ?
 
Hardverkövetelmények
A rendszer minimális hardverigénye a következõ:
Pentium 200 Mhz / 64 Mbyte RAM / 100 MByte üres hely a merevlemezen

Optimális használathoz a következő konfigurációjú gép szükséges legalább:
Pentium II 500 Mhz / 128 Mbyte RAM / 100 MByte üres hely a merevlemezen

Szoftverkövetelmények
A TIR2 rendszert SuSE Linux operációs rendszer alatt fejlesztettem, de más elterjedtebb Linux disztibúciókon is mûködõképes, mint például a RedHat. Használatát mégis SuSE Linux 7.0-án vagy ettől újabb disztribúción ajánljuk. 
Használatához szükség van továbbá a SuSE csomagban megtalálható MySQL 4.0 adatbázis szerverre, vagy az ettől később kiadott verziók valamelyikére.
A WEB modul használata esetén a szintén a SuSE csomagban megtalálható Apache webszerver minél újabb verziója szükséges.

2.3 A rendszer moduljainak bemutatása

INSTALL modul - amivel a rendszert telepíthetjük.
Ez a legelső modul, mellyel találkozunk a rendszer használatakor. Segítségével lehet létrehozni a TIR2 adatbázist jogosultságrendszerével, valamint telepíteni a rendszerhez tartozó modulokat.
SYSTEM modul - amivel a rendszer adminisztrációját végezhetjük el.
Erre az alapmodulra épül az összes modul. Itt tudjuk elvégezni a rendszer általános adminisztrációját, ami az összes modulra kihatással van. Ezek konkrétan a felhasználók, a dolgozók, a jogosultságok, a cégek, a konstansok és naplózási beállítások. 
WAREHOUSE modul - amivel raktárkészletünket kezelhetjük.
Ezzel a modullal tarthatjuk nyilván anyagainkat, részegységeinket és késztermékeinket, valamint ezzel kezelhetjük raktárkészletünket. 
PLAN modul - amivel termelési folyamatainkat tervezhetjük meg.
A termékek összeállítási tervének, valamint a termelés ütemtervének készítéséhez használható ez a modul, mely szoros együttműködésben van a WAREHOUSE modullal.
CONTROL modul - amivel a termelést irányíthatjuk.
A termelés lebonyolítására és irányítására használható ez a modul, mely a WAREHOUSE és a PLAN modullal is együttmüködésben van.
RESULT modul - amivel a termelés eredményét kérdezhetjük le.
Ennek a modulnak a segítségével jeleníthetünk meg riportokat, illetve itt hozhatunk létre más modulokból elérhetőeket is.
WEB modul - amivel távolról érhetjük el a rendszert.
Interneten keresztüli munkavégzés rögzítésre, illetve a termelés megfigyelésére ad lehetőséget ez a modul.

2.4 További fejlesztési célok 

A rendszer továbbfejlesztése a PRODUCSYS lesz, mely a TIR2 alapjaira épül majd. Ez a tervek szerint teljes egészében web-es felületen működik majd, vagyis használatához nem kell más, mint egy web-szerver gép, s web-es böngésző program segítségével lehet használni helyi hálózaton, vagy akár az interneten keresztül is. Ez a rendszer a TIR2 hibáit javítva, valamint ügyfeleink észrevételit, kéréseit, igényeit is beleépítve lesz majd fejlesztve. 

Terveim között szerepel egyedi fejlesztésű szoftverek megtervezése és kifejlesztése is. Ez azt jelenti, hogy egy cég megmondja nekünk, milyen szoftvert szeretne, az mit tudjon, s mi megvalósítjuk azt. Egyedi szoftverek, egyedi igények kielégítésére.

Cégünk a szoftverfejlesztésen kívül foglalkozik számítógépes hálózatok tervezésével és kivitelezésével, valamint internetes honlapok tervezésével, designolásával, megvalósításával, illetve üzemeltetésével is.

3. A LINUX

3.1 Mi is az a Linux ?

Lehet, hogy sokak valami misztikus dologra gondolnak, mikor meghallják a szót, hogy Linux, s kelt bennük félelmet, ha meghallják, hogy ráadásul még használniuk is kellene. 
Semmi ok az aggodalomra.
De mégis, mi is az a Linux?
A Linux is egy operációs rendszer, akárcsak a Windows. Ugyanúgy lehet grafikus felületű, mint a Windows, ugyanúgy vannak könyvtárak, file-ok, ikonok, ablakok…stb. Minden ugyanaz, csak egy kicsit más.
Linus Torvalds operációs rendszert ír. Ő fektette le a Linux alapjait.
Az Internet közössége felkarolja a fejlesztést. Mára már nagyon sokan fejlesztik a linux rendszermagot (kernelt) az interneten keresztül, melyre építkeznek az egyes disztribúciók fejlesztői.
Linux-ot több cég is fejleszt. A legelterjedtebb Linux disztribúciók a SuSE, a Red Hat, az Uhu (ami magyar fejlesztésü Linux) ... stb.
A Linux többfelhasználós rendszer, azon kívül többféle grafikus felülettel is használható. A legismertebb grafikus felületek a KDE és a GNOME, melyek alapvetően csak kinézetükben térnek el egymástól. A linux olcsó és stabil.
A mostanság kiadott Linux disztribúciók zöme teljesen felhasználóbarát. Kezdeti használata biztosan sok furcsaságot tartogat majd egy eddig csak Windows-t használó felhasználó számára, de azt hiszem ennél sokkal több hasznos dolgot is. 
A TIR2 rendszer használatához a SuSE Linux 7.0, vagy ettől újabb verzió használata ajánlott, KDE grafikus felülettel.

3.2 Linux használata

3.2.1 Többfelhasználós működés

A Linux, eltérően a PC-n eddig megszokott operációs rendszerektől, nemcsak többfeladatos, ahol egy felhasználó egyidejűleg több programot futtathat (mint például az MS-Windows és az OS/2), hanem többfelhasználós is, vagyis egyidejűleg több felhasználó használhatja ugyanazt a rendszert, és mindegyikük akár több programot is futtathat. 
A hálózaton vagy grafikus felületen keresztül bejelentkezett felhasználókhoz ún. pszeudo-terminálokat rendel

3.2.2 A file-okról

A Unix file koncepció

A file-rendszer struktúrája

A linux egy fix könyvtrástruktúrát használ,melyben mindennek megvan a maga szerepe. A linux-ban minden file.

	/ 			a főkönyvtár (root), a fájlrendszer kiindulópontja
   	~/ 			a felhasználó saját könyvtárja (home directory)
   	./ 			az aktuális munkakönyvtár
   	../  			az aktuális fölötti könyvtár
   	/dev   		a különféle eszközök könyvtára
   	/mnt 		az ideiglenesen “felakasztott” eszközök becsatolási pontja
  	/usr 			felhasználói programok, forrásszövegek, könyvtárak
        	/usr/bin 	végrehajtható programok (főként segédprogramok)
        	/usr/lib 	utasításkönyvtárak programozóknak
        	/usr/src 	forrásnyelvű szövegek
        	/usr/local  	helyileg telepített programok és tartozékaik
             		/usr/local/bin 	helyileg telepített futtathatók

Többféle file-rendszer kezelése

A Linux ismeri többek között a windowos fat file rendszert is, linux alól azt is elérhetjük. Természetesen a CD-ROM-ok által használt iso9660-at is.

3.2.3 Hogyan használjuk? 

Jelentkezzünk be !
A bejelentkezés lehet grafikus vagy karakteres is, beállítás kérdése.

A parancsértelmező, avagy shell

Egy Unix rendszermag szigorúan véve nem tartalmaz felhasználó- interakciót: a kernel csupán arra képes, hogy futtasson más programokat, illetve hozzáférést biztosítson a rendszer erőforrásaihoz - ezen szolgáltatásait azonban programozói szinten, ún. rendszerhívások (system calls, vagy röviden syscalls) formájában kínálja. Már a rendszer indításakor szükség van tehát egy (illetve több) programra, amely biztosítja a bejelentkezés lehetőségét, illetve bejelentkezéskor is minden felhasználó számára el kell indítani egy programot, amely lehetővé teszi a felhasználó számára, hogy a rendszerrel kommunikáljon, más programokat indítson el stb. Ez a program a parancsértelmező vagy shell.

Fontos tulajdonsága még a shellnek, hogy definiálhatunk benne (a DOS-hoz hasonló) ún. környezeti változókat (enviroment variables), amelyek közül a fontosabbak: a PATH változó, amely megmondja, mely könyvtárakban keresse a rendszer a futtatható file-okat, a HOME változó, amely a home könyvtár útvonalát tartalmazza, a LOGNAME és a HOSTNAME változók, amelyek a login nevet illetve a gép nevét tartalmazzák, illetve a TERM változó, amely a használt terminál típust azonosítja.

Néhány hasznos ismeret a bash-ról
- az előzőleg begépelt parancsokat visszahívhatjuk a felfelé nyíllal,
- file-név kiegészítést a “Tab”-bal kérhetünk,
- “alias”-okat definiálhatunk  ( alias dir=’ls -l’  -> a “dir” parancs jelentése “ls -l” lesz. )

A file-típusok
d   ha a file egy könyvtár (directory)
b   ha a file block típusú speciális file
c   ha a file karakter típusú speciális file
l   ha a file szimbolikus link
s   ha a file socket
-   ha a file “egyszerű” (plain) file

A hozzáférési jogosultságok

ls –la, chmod

A jogosultságrendszer három szintes. Az első szint a tulajdonos, a második a csoport, a harmadik pedig a rendszerben dolgozó összes felhasználó.
Háromféle jogosultság létezik, olvasás, írás és végrehajtás.
	4	r   	ha olvashatja(read)
	2	w	ha írhatja(write)
	1	x 	ha végrehajthatja (execute)
		-	ha az adott jog nincs számára megadva

3.2.4 Néhány konzolos parancs bemutatása

man –ok 
--help
ls, cp, mv, rm, ln, cd, mkdir, rmdir, 
mount
date
ps, kill, killall
halt, reboot
logout
midnight commander
Kommunikáció a többiekkel: write, talk, mail

3.2.5 Linux specialitások

A virtuális konzol (virtual console) – sok terminál ablakocska Ctrl+Alt+F…
Speciális billentyűzetkombinációk

3.2.6 Hálózati lehetőségek

Telnet , SSH,
Ftp,
Mail,
Http

3.3 Grafikus felület (KDE, GNOME)

startx
A konzolus felületről a grafikus felületetet a startx paranccsal indíthatjuk el azt.

3.3.1 KDE

- bemutatása a SuSE kézikönyv alapján,
- használata,
- KDE Control Center,
- néhány program bemutatása
Konqueror
Koffice, StarOffice
Cd player, media player
Gimp, Xsane (scanner)
Kinternet
CD írás
Wine

3.3.2 GNOME

- csak megemlítés szinten, nem nagyon belemenve, hisz én sem használom
- használata,
- beállítása,
- program telepítése rá.

3.4 Telepítés

Yast, Yast2
A SuSE Linux rendszer telepítéséhez egy telepítő program áll segítségünkre, a Yast, illetve ennek egy grafikus felületű változata a Yast2.

Sax, Sax2

Nyelv választás (többnyelvű lehet, nem csak egy, mint a Windows)

Particionálás (ext, swap)
A Linux-hoz szükség van egy Linux native és egy Linux swap particióra. A lInux native partivción található maga a rendszer, míg a swap partició a memórát egészíti ki.

Csomagok, LILO, Root felhasználó

3.5 Végül a TIR2 rendszer telepítése

Érsekvadkert, 2004. augusztus 22.

Berecz Mátyás
mberecz@berecztronics.com